Man ser glädjande nog fler och fler debattartiklar som pekar på att det nog är hög tid (för att inte säga tio år för sent) att planera för ny kärnkraft i Sverige. Som ett brev på posten (gammalt uttryck som ingen längre förstår innebörden av) så kom Naturskyddsföreningen med en debattartikel i SvD häromdagen. ”Kopparkapslarna håller inte måttet” var rubriken och det handlade naturligtvis om slutförvaringen av kärnbränsle. Plutonium är väl näst efter koldioxid de farligaste som människor har att handskas med så jag tänkte man kunde ta tillfället i akt och ställa sig frågan hur farligt vårt använda kärnbränsle egentligen är.
Artikeln sammanfattar väl rätt bra kunskapsläget inom Naturskyddsföreningen när det gäller kärnbränsle och jag fastnade för detta påstående:
Det handlar om mer än 7 000 ton kärnavfall som är så radioaktivt att bara bråkdelar av ett gram kan orsaka cancer. Plutonium bryts inte ned, utan kan förstöra livet för generation efter generation av människor inom stora områden om det förs ut via grundvattnet.
Man kan anklaga plutonium för mycket med det är ju faktiskt så att det bryts ner till skillnad från kadmium, bly, arsenik, kvicksilver mm som består av stabila isotoper. Plutonium är egentligen en i sammanhanget trevlig metall att ta hand om eftersom den efter 24 000 år bara är hälften så farligt och väntar du 100 000 år så är det bara sex procent kvar. I slutförvaret för utbränt kärnbränsle så kapslas bränslet in i kopparkapslar som begravs 500m ner i urberget för att det skall klara sig i 100 000 år – hur ser slutförvaret ut för kadmium? Varför hör man aldrig någon diskussion om hur slutförvaret för kvicksilver ser ut … kan det vara så att det inte finns något? Varför inte?
Halveringstid
Plutonium har en halveringstid på drygt tjugo tusen år, det är en siffra som förskräcker – tills man inser vad det betyder. Får man välja på att svälja ett piller av något med en halveringstid på en dag och plutonium så skall man nog överväga plutonium. Vad en kort halveringstid betyder är att hälften av atomerna kommer avge någon form av strålning, och därmed förvandlas, under den tiden. Vad vill du skall passera kroppen, ett piller där hälften av atomerna har avgett sin strålning under en dag eller ett piller där endast ett mikrogram hinner avge sin strålning?
I utbränt kärnbränsle så finns det naturligtvis en hel familj av radioaktiva ämnen, vart och ett med sin egen halveringstid. När man plockar ut en bränslestav från en reaktor så är det inte plutoniumet som är problemet, det är alla ämnen med korta halveringstider som är problemet. Man låter därför bränslestaven vara kvar i reaktorbassängen upp till ett år så att ämnena med kortast halveringstid hinner omvandlas till mer stabila grundämnen. Reaktorstavarna är i det närmaste fortfarande livsfarliga men är nu redo för att gå in i s.k. mellanlager. I Sverige så betyder det en stor bassäng Clab i Simpevarp där allt, ca 7000 ton, utbränt bränsle förvaras.
I USA och i många andra länder så innesluter man istället reaktorstavarna i en stålbehållare, gjuter in allt i betong och ställer den på baksidan av reaktorn. Oavsett om man har dem stående i en bassäng eller i en betongcylinder så kan stavarna stå där utan problem. De utgör inte någon fara för någon och underhållet är inte speciellt krävande. Hade vi inte haft plutonium att oroa oss för så kunde bränslet ligga i dessa mellanlager i 300 år och vi skulle vara klara. Det är mera än vad vi kan säga om kvicksilver och kadmium.
Vad skall vi då göra med dessa bränslestavar efter tre hundra år, hur farliga är det egentligen? Vad är det egentligen som är farligt? När det gäller plutonium så är det naturligtvis den radioaktiva strålningen som vi oroar oss för men plutonium är inte så farligt som Naturskyddsföreningen gärna vill få oss att tro. Plutonium sönderfaller genom att avge en alfapartikel till uran. uran är visserligen även det radioaktivt men med en så lång halveringstid att vi kan bortse från det – det är plutoniumet som är problemet. Problemet är dock rätt hanterbart eftersom det är just en alfapartikel som plutonium avger. En alfapartikel stoppar man med ett tidningspapper och skulle man svälja en ärta plutonium så skulle det egentligen inte hända någonting. För att man skall dö av plutonium så skall man andas in som damm så att det sätter sig i lungorna eller få det injicerat i blodet.
Jag skall inte säga att jag utan att vara orolig hade svalt en plutoniumkapsel istället för en arsenikkapsel om jag var tvungen att välja men det är inte sås tor skillnad i hur farligt det skulle vara, Har man bara plutoniumet i en form så att det kan passera genom kroppen utan att brytas upp så tror jag inte de milligram jag skulle fått i mig skulle döda mig, En dödlig dos arsenik ligger på ca 100 mg så där är det nog helt kört, Det intressanta är inte att ta reda på exakt vilka doser som behövs för att döda en människa utan att man kan ställa frågan, skillnaden är inte så stor som man tror.
![Plutonium eller arsenik ... 1 red blue](https://klimatupplysningen.se/wp-content/uploads/2021/02/red-blue-300x200.jpg)
Räknar man på mängden plutonium som man skulle kunna få i sig om an till exempel åt grönsaker från jordbruk som vattnat med plutonium så kommer man aldrig upp i några akut skadliga doser. Man ökar naturligtvis risken för att så småningom dö i cancer men det gör även ett paket cigaretter om dagen.
Sprid ut det
När man hör talas om slutförvaring av utbränt bränsle så nämns siffran 100 000 år ofta, Det är mellan tummen och pekfingret hur lång tid tar innan radioaktiviteten har kommit ner till nivåer som kan jämföras med den uranmalm som en gång bröts. Vi kan ta den siffran och göra följande tankelek: anta att vi späder ut avfallet i glas till den dubbla massan, börjar vi med 7000 ton så har vi nu alltså 14 000 ton. Hur lång tid skall vi slutförvara det bränslet? Det avger per vikt hälften så mycket radioaktivitet så vi kanske kan nöja oss med 50 000 år. Hmm, Vad händer om vi spär ut det med en faktor 1000; vi skulle stå där med 7 miljoner ton utspätt bränsle … som skall slutförvaras i 100 år.
I Sverige används ca 100 miljoner ton grus varje år till allt från att dränera villor till att bygga vägar. Skulle vi kunna ta en halv miljon av de sju miljoner ton utspätt bränsle som vi har och helt enkelt blanda det i gruset som ligger under vår vägar. Räknar vi på hur radioaktivt gruset blir så är det svårt att skilja från vad vi hittar i naturen. Efter femton år har vi löst problemet.
![Plutonium eller arsenik ... 2 ramsar](https://klimatupplysningen.se/wp-content/uploads/2021/02/ramsar.jpg)
Det kanske låter lite konstigt att vi bara skall sprida ut plutonium i naturen men det är ju faktiskt så vi hanterar de flesta gifter. Vi sätter en gräns för vad som kan vara acceptabelt och sen håller vi oss under den gränsen. Sveriges reningsverk vet att det slam de tar hand om innehåller tungmetaller men så länge dessa ligger under de gränser som vi har satt upp så accepteras de – en förnuftig strategi om gränserna är rätt satta. Vad är gränsen för plutonium – noll? Varför då?
Bränn upp det
Ett alternativ till att sprida ut det är naturligtvis att bränna upp det och då menas inte bränna med öppen låga utan helt enkelt låta bränslet ta en runda i en GenIV-reaktor som är byggd för att just använda och förbruka plutonium. Moltex är ett företag som planerar bygga en sådan anläggning i News Brunswik, Kanada. De är även med i diskussionerna i Estland så vi kanske till och med har en i krokarna om tio år.
Intressant läsning om plutonium
- Plutonium – data, egenskaper med mera, Per-Eric Ahlström SKB 1999
- Plutonium and Health – How great is the risk? George L. Voelz as told to Ileana G. Buican
- Is Nuclear Waste Relly Waste?, Kirk Sorensen, Google Talks, 2010.
![Plutonium eller arsenik ... 3 jmco2](https://klimatupplysningen.se/wp-content/uploads/2019/10/jmco2.jpeg)
Lektor inom datakommunikation, KTH.
I <3 CO2 – Koldioxid är kanske inte världens viktigaste gas men den kommer som bra tvåa efter syre.
God natt (när jag skriver det)
1. Hur radioaktiva är bananer?
2. Vad hände med ”akutröjarna” på Tjernobyl i sina märkliga medeltida riddardräkter?
Apropå Ramsar Iran så berättade Johan Dasht i en telefonintervju i SR P4 Kalmar dec 2015 att han var född i Persien. Som jag misstänkte. Kan invandrarna hinna rädda Sverige?
Bra artikel om strålning! Tack. FNs vetenskapliga strålningskommitté UNSCEAR har i sina årliga rapporter aldrig kunnat påvisa genetiska skador efter bombning med kärnvapen eller kärnkraftsolyckor. När det gäller lågdosstrålningen efter sådana incidenter finns inget som pekar mot förhöjda hälsorisker eller förhöjd dödlighet. En UNSCEAR-rapport 2013 bedömde att det blir svårt att upptäcka negativa hälsoeffekter hos allmänheten på grund av strålningen från de havererade kärnreaktorerna i Fukushima. Detta gäller även Hiroshima, Nagasaki, Three Mile Island, Tjernobyl och Fukushima. Sköldkörtecancer hos barn har förekommit i Tjernobyl mest på grund av att barnen drack mjölk från lokala kor smittade med radioaktivt jod efter olyckan. Jod ansamlas i sköldkörteln. Såvitt jag minns var det en eller två barn som avled pga av detta. Mycket tragiskt men jämförelsevis en liten olycka. Rekommenderar läsning av Unscearrapporterna. Dessa borde alla kärnkraftsmotståndare också läsa.
#2
Ramsar i Iran har extremt hög bakgrundstrålning. Det verkar göra de boende friskare! Ett välkänt fenomen inom strålningsforskning. Det finns många rapporter om hälsofördelarna med att bo i Ramsar. Om man bortser från fattigdom och förtryck från den teokratiska diktaturen förstås.
”Data from the Ramsar Health Network show that both crude lung cancer rate and adjusted lung cancer rate in one district with the highest recorded levels of external radiation and radon concentration are lower than those of the other seven districts.” Sciencedirect.com
Man glömmer ofta att uranet är radioaktivt i berggrunden innan man man tillverkar bränslestavar.
Hörde en trovärdig uppgift för många år sedan.
Om man tar avfallet och stoppar tillbaka det i gruvan där man bröt uranet – hur lång tid dröjer det innan strålningen från gruvan är tillbaka på nivån innan brytning ? Ca 40 år.
Med de regler vi har idag så skulle stora delar av Svensk bergrund behöva slutförvaras.
Plutonium utmålas ju ofta som extremt farligt. Troligen för att plutonium inte bildas vid naturligt sönderfall (i berggrunden) utan bara vid reaktordrift.
Jag antar att folk blandar ihop plutonium och caesium 137 som spreds från Tjernobyl. Och de har definitivt inte koll på skillnaden mellan alfa, beta och gammastrålning.
En annan fråga. Jag är inte ekonom, men i debatten hörs ofta att ny kärnkraft (generation 3) är för dyr. Finlands reaktor förskräcker och Johan har skrivit en del om detta. Om skattepengar ska användas ansvarsfullt, vilket projekt skulle vara mest ansvarsfullt (och mest miljöeffektivt) av följande: En ny generation 3 reaktor, ny järnväg med snabbbtåg, elmotorvägar, hybrit projektet, underhåll av stamnätet (måste kanske genomföras oavsett av energistystem)? Och vilket är det mest ansvarsfulla energisystemet om 30 år i Sverige?
#6 mattias
Jag tror i slutändan att kärnkraft kommer att vara lösningen på jordens energibehov men jag är inte lika säker på att det är staten som skall gå in och subventionera bygget. Statliga projekt förskräcker lite och det verkar som om alla har intressen av att dra ut på tiden och öka kostnaderna (utom vi som betalar).
Problemet är kanske att kärnkraftverk hittills varit projekt i så stora att endast stater kan gå in och ta risken. Inget vettigt företag skulle komma på tanken att bygga ett kraftverk för 50 miljarder när de inte har en aning om hur energipolitiken kommer se ut om fem år.
För att lösa den Gordiska knuten måste nog investeringskostnaderna sänks betydligt och att den allmänna opinionen förändras. Små modulära reaktorer hoppas jag tar hand om investeringskostnaderna men opinionen är ett kapitel för sig självt.
En fundering är om inte kärnkraftsindustrin har skjutit sig själva i foten genom att hela tiden erbjuda säkrare och säkrare system. .. om det inte är livsfarligt varför skall de då ha trippla kylsystem och lägga avfallet i ett bergrum i hundra tusen år?
Tänk om vi hade haft lika många kärnkraftshaverier som flygplans krascher, då skulle man vant sig vid att saker havererar men att det i det stora hela är ett säkert system.
#5 Jonas
Det kan nog stämma rätt bra. Av ett ton uranmalm så utvinner man ca 0.5 – 1 kg uran, Tar vi nu vårt utbrända bränsle och blandar upp det med det grus som vi har så får vi en utspädning med en faktor 1000 – 2000.
Bra timing Johan, Aftonbladet hade idag en blänkare om att vissa riksdagsmän från S också svänger i fråga om kärnkraft. (https://www.aftonbladet.se/nyheter/a/2dmmzl/s-topparna-vill-bygga-nya-karnkraftverk-vi-riskerar-att-bli-ett-fatt)
engelska wiki har en mycket fyllig artikel om Pu för den som vill läsa vidare om ämnet med en hel del intressanta sidospår (https://en.wikipedia.org/wiki/Plutonium)
Här är en bra föreläsning om vad som orsaker strålningen i utbränt bränsle.
https://www.youtube.com/watch?v=rv-mFSoZOkE
Lägger i länken i inlägget.
Intressant detta med högkoncentrerat avfall. Borde inte det kunna vändas till en fördel? Man vet var man har det och det är inte utspätt. Problemet med förbränning och tungmetaller är ju att avfallet sprids ut över hela jorden: koldioxid, kväveoxider, svavel, tungmetaller, dioxiner…
Man har problem med att radioaktivt avfall måste förvaras i jorden i 100 000-tals år, men inga problem med CCS för att bli av med ”koldioxidavfallet” som också måste stanna där för lång tid framöver – som dessutom först behöver fångas in.
mattias #7
Att Finlands reaktor tar så lång tid att bygga beror väl som Sydvästlänken på upphandlingen. Den som är billigast ska få kontraktet. Och företag utan kompetens försöker ta sig in på marknaden. Att det tar lång tid för reaktorn i Finland är inte representativt fast MP använder det i sin skrämselpropaganda.
#8 Johan,
Ja – ditt inlägg handlar ju egentligen om människans aversion mot risk. Kärnkraftsindustrin, flygindustrin och läkemedelsindustrin måste hela tiden hantera detta med risk-nytta till många gånger höga kostnader. Riskanalysen är att konsekvensen inte anses acceptabel även om sannolikheten är mikroskopisk för ett reaktorhaveri. Medan andra risker försummas eller negligeras. Ta radon till exempel – en radioaktiv källa som orsakar många dödsfall per år i Sverige. Vad sägs om en nollvision där?
Tack Johan
Tyckte jag hörde något i morse:
https://sverigesradio.se/artikel/karnkraftsforskningen-kan-fa-uppsving-vill-utveckla-en-minireaktor
I gårdagens Agenda drabbades vi av vindkraftsoptimism från både MP och M.
M hade dock anammat effektproblematiken och vill se kärnkraftens återkomst.
Inte bara vi som har vinterproblem:
https://wattsupwiththat.com/2021/02/14/winter-storm-could-bring-rotating-power-outages-to-north-texas-through-tuesday/
mattias #12
Ja en läcka som blåser ut decennier av insamlat på kort tid. Det kommer, ingen har funderat så långt och media har inte insett hur många nummer de kan sälja på ett sånt skräckscenario.
Johan, väldigt bra att du sätter ljus och perspektiv på kärnkraftstrollet. Trollet som skapats av okunniga och populistiska politiker. Och ett vet vi, som andra troll kommer det en vacker dag att spricka av solljus.
I P1 morgon nyss refererades en ansökan från Janne Wallenius att få ta del av en marginell summa som Sverige satsar på energiforskning för att utveckla små modulära reaktorer.
Sköldkörtelcancer hos hundratalet yngre personer var den enda dokumenterade ökningen av cancer efter Tjernobyl, beroende på direkt koppling till Jod-131-exposition och att denna cancerform är ovanlig spontant. Med jodtabletter hade sköldkörtelcancer kunnat helt undvikas då denna jod hade blockerat upptaget av I-131. Drabbade fall blev huvudsakligen botade med kirurgi.
Ingen annan ökad cancerincidens kunde säkert påvisas efter Tjernobyl, vilket till en del sannolikt berodde på dålig cancerregistrering och usel sjukvård, med svensk registreringsstandard hade sannolikt en viss ökning kunnat påvisas, men kärnkraftsmotståndare brukar räkna utifrån olika mycket osäkra modeller och komma fram till höga tal. Att Cesium i renkött skulle ha biologisk betydelse i Sverige är ju bara ytterligare ett uttryck för myndigheternas rädsla för högljudd opinion. Intressant har ju också varit studierna av djurlivet efter Tjernobylkatastrofen, den enda plats på jorden där djurlivet fått utvecklas utan påverkan från människan, och utan påvisbara skador.
Det mesta vi vet om cancerrisk av strålning kommer efter ännu pågående uppföljning av atombombsoffren i Japan 1945. Den absoluta majoriteten av de döda dog av direkta effekter, dvs den vanliga bombeffekten, samt akuta skador på blodbildning av mycket hög dos strålning. Förvånansvärt få av de som överlevde den akuta fasen fick sedan cancer utöver den ’normala’ incidensen, men med tanke på utmärkt registrering och stort material är det väl dokumenterat en överrisk som avser nästan alla former av cancer, utan egentlig förändring av fördelningen av olika former. Tyvärr har jag inte siffran på riskökningen i huvudet.
Dagens strålskydd är fortfarande huvudsakligen baserat på extrapolering av data från de japanska huvudsakligen högdosexponerade individerna (inklusive medicinsk användning av strålning, och radon är en särskild historia), och med mycket stora säkerhetsmarginaler utan egentlig kunskap om riskerna med lågdosstrålning, som är en naturlig del av tillvaron som bekant, men en naturlighet som inte uppskattas av de gröna.
Arsenik har känd påverkan på utvecklingen av vita blodkroppar. Olika arseniksalter finns i kinesisk naturmedicin, och kineserna upptäckte för ganska länge sedan att arsenik har gynnsamma effekter vid vissa former av leukemi. Mekanismerna är på senare decennier noggrant studerade och komplicerade men till stor del kartlagda.
Sedan flera år är arsenik i form av As2O3 standardbehandling vid en speciell leukemiform, akut promyelocytleukemi, där leukemicellerna inte direkt avdödas, utan utmognar och tillväxer ledande till en för dem ’naturlig död’. De doser av As2O3 som rekommenderas i svenska nationella riktlinjer är cirka 20 mg/dagsdos med multipla dropp i ett långdraget schema över 9 månader med en kumulativ dos av ungefär ett gram. Innan det fanns ett registrerat läkemedel fick våra apotek själva bereda infusionslösning, till en mycket ringa kostnad. Idag kostar arsenikdelen i behandlingen kring 800 kSEK. Behandlingen är mycket effektiv och nästan alla som tolererar behandlingen blir botade. Det finns dock olika typer av biverkningar att se upp med.
Kineserna har visat att deras naturmedicin som innehåller andra arsenikinnehållande mineraler i kapselform också fungerar, men är inte tillgänglig i väst.
Det är värt att uppmärksamma S politiker som vill ha ett hållbart energisystem och förespråkar kärnkraft. Med hållbart menar jag då ett system som faktiskt fungerar, alltså hållbart i verkligheten.
Problemet är att Löfven förhandlar bort allt med MP. Det gäller såväl energi, som migration, invandring, trafiklösningar och allt möjligt.
Men nu verkar i alla fall FP fått nog av MP inflytandet, även om media förstås vinklar det som, om det är FP som är problemet.
Bolund och Kristersson debatterade kärnkraft i Agenda. Bolund får fara med osanningen om elöverskott. Sen gör programledaren stor sak av vem ska betala för olönsam kärnkraft. Den har gjorts olönsam. Vindkraften pressar priserna, effektskatt som bytts till avfallsavgift. Nya dyra säkerhetskrav som är till för att göra den olönsam. Och även om det kostar så måste det finnas el när det inte blåser. Ett enkelt motargument.
Bolund menar att Sverige trycker undan kolkraft när vi exporterar men exporten är en droppe i havet och överskottet skapar problem här hemma. Dessutom är vi inte skyldiga att förse Europa med grön el. Det verkar finnas nationalistiskt storhetsvansinne inom MP, Sverige ska rädda världen. Vi har egna problem med elbrist och obalans som måste lösas först.
Tycker Kristersson var svag men det kan bero på att M har varit med och skapat problemen. Kortsiktigt och naivt.
Berggrunden på många platser innehåller uran. En av uranets dotterprodukter är radon som är en ädelgas. Speciellt om byggnader uppförts med sten med hög uranhalt får man s.k. radonhus. Radonet är farligt eftersom det är en gas som kan hamna i lungorna och avge strålning där.
#21 Per
I småskolan fick vi lära oss multiplikationstabellerna, allt från ettans tabell till tolvans tabell. Nollans tabell ingick inte, troligen för att den ansågs vara för trivial. Tyvärr, måste vi nu konstatera att Bolund hade nog behövt lära sig den också.
Så till herr Bolund: När det inte blåser, så spelar det ingen roll hur många vindkraftverk du sett till att det byggts. Du får ingen el iaf!
Hej Johan!
Jag snabbgooglade häromdagen kostnaderna för nyproduktion av vindkraft respektive kärnkraft. I genomsnitt verkar en kärnkraftsreaktor producera ungefär 500 ggr mer energi och ha dubbelt så lång livstid? Kostnaden för nybygge verkar dock vara 2 000 ggr högre för en kärnkraftsreaktor vilket gör kärnkraften 2 ggr dyrare?? Sen tillkommer såklart underhåll osv.
En kort kommentar om kostnaderna för respektive investering hade uppskattats!
#22,
Ja, och eftersom radon både är en alfastrålare och en gas så är den farlig eftersom den då kan hamna i lungorna och utöva sin effekt.
#22 och #25
Ja uran och även plutonium (239) har ju radon som dotterprodukt. Därför är Johans förslag till att fylla ut grunden till villor med plutonium kanske en helt lysande idé.
Som jag förstått så är radon farligt om man har skadade slemhinnor i lungorna (t.ex. p.g.a. rökning).
Om man har friska slemhinnor så kommer inte alfa partikeln igenom, d.v.s. cellerna skadas inte.
Plutonium är ganska giftigt som dom flesta tungmettaler. Giftigare än Kadmium. Så att sprida I nature är ett dåligt
val. Saken är att vi skall inte slutförvara bränsleavfallet.
De kommer att kunna återanvändas, Men MP trycker på
för att sluförvaringen skall göras så att Sverige inte skall
ha ”gratis” bränsle för 4e Generationens kärnkraft.
#22,25,26
Ramsar motsäger detta tycks det. En dammig stad i Iran med extrema halter av bakgrundstrålning och radon borde ha mångdubbelt många lungcancerfall. Forskning visar att det är färre än i omgivande distrikt! Finns någon referens till hur farligt radon är om man inte röker?
Tack Johan – utmärkt, igen. Man kanske ska påminna om Jaworowski’s arbeten om lågnivåstrålning för drygt 15 år sedan – en artikel finns här https://www.researchgate.net/publication/44807137_Observations_on_the_Chernobyl_Disaster_and_LNT
Jaworowski var i övrigt aktiv också i klimatdebatten (han hade dubbla doktorsgrader) främst vad gällde glaciärbaserade historiska temperaturdata – och blev därmed paria i klimatalarmisternas värld.
https://klimatupplysningen.se/?s=jaworowski
#26 Karl Eider
Så sant, men det intressanta är att den inte är en helt idiotiskt ide 😉
Skall man visa på att en grund dränerad med plutoniumkross har någon som helst påverkan på hälsan för personerna som bor i huset så är man nere på nivåer liknade radonhus. Även för radonhus så är det svårt att påvisa några hälsoeffekter och de jag har sett har bara lyckats peka på en förhöjd cancerrisk för rökare.
Så frågan är varför vi har restriktioner för plutonium som är flera magnituder striktare än för all annan strålning som finns i vår omgivning.
… istället för att dränera husgrunden så kanske man kunde bygga ett spa
https://www.gastein.com/en/therapy/therapies/radon-therapy/
Man kan ju fundera över motivet bakom Naturskyddsföreningens artikel. Strålning är farligt om det som strålas hanteras fel, men så är det med det mesta om det hanteras fel. Artikeln tycks gå hand i hand med påståendet om att det temporära förvarsutrymmet av kärnkraftsavfallet, snart är fullt. Man samlar helt enkelt argument för att stänga kärnkraften och därmed påskynda utbyggnaden av vindkraften.
Mycket bra artikel som vanligt. Till skillnad mot MSM där vi idag kan läsa att det är kallt för att det blivit varmare på grund av klimatförändringar (sic).
#32 Björn
Det finns nog som du säger en dold agenda. Dagens kärnkraft får drivas vidare om de kan visa att de kan hantera det utbrända kärnbränslet. Kan man stoppa eller försena långtidslagret så sätter man in en käpp i hjulet.
Att Naturskyddsföreningen propagerar för vindkraft är absurt – krig är fred, frihet är slaveri och okunskap är styrka.
Hur ”förvarar” man Polonium utan att det blir Bly inom några enstaka minuter?
https://sv.wikipedia.org/wiki/S%C3%B6nderfallskedja#Uranserien
Polonium måste väl vara att betrakta som en färskvara men väldigt kort hållbarhet?
#24 Erik
Var hittade du de siffrorna?
Räknar man litet får man helt annat resultat.
http://www.tjust.com/2021/energy/kostnad-wind-nuclear.jpg http://www.tjust.com/2021/energy/kalkyl-kraftverk.xls http://www.tjust.com/2021/energy/nuclear-compare-600.jpg http://www.tjust.com/2021/energy/Vindkraft-i-Danmark.jpg
Energiproblemet är komplicerat och programledare och debattledare är inte insatta. Det behövs kunnigt folk som kan ställa rätta frågorna och inte förvillas av floskler som politiker strör omkring sig.
Både L och M var med på energiuppgörelsen 2016 om förnybart 2040. Tre år senare vaknade de till och insåg att de gjort ett ohållbart avtal. garanterat har industriledare hört av sig och upplyst dem om problemen med elbrist. Det är bra att de kan ändra sig men de har fått ett sämre läge att argumentera från tack vare att de inte satte sig in i frågan tidigare.
#35 Stefan+Eriksson
Polonium-210 halveringstid 138 dagar.
Var det inte polonium som ryssarna använda häromåret när de tog död på en fd KGB-agent?
Vem har kompetens att möta de olika myndigheterna i en rättsprocess? Det skall väl inte vara lagligt att ljuga för skattebetalarna för att sko sig som politiker eller tjänsteman inom miljöaristokratin?
37 Johan Montelius
Faktiskt redan 2006, Alexander Litvinenko. Millenium Hotel, Mayfair, London 1 nov I en kopp te….Dog 23 nov
Engelska WIKI ger AL 2(!) födelsedagar, antingen 30 aug 1962 eller 4 dec (!)…???? Voronezh, Ryssland.
Du kanske tänkte på Skripal?
#39 Staffan Lindström
Precis, det var Litvinenko jag kom ihåg. Skripal var väl nervgift – de är påhittiga de där ryssarna.
Paraplymordet var väl också nervgift; verkar dessvärre vara grejen, skulle vara betydligt trevligare om de använde radioaktiva preparat så att uppstädningen blir enklare.
40 Johan Montelius
Paraplymordet , Georgi Markov, Bulgarisk dissident och pjäsförfattare, jobbade på BBC, GIFT med Annabel Rilke 36, dotter till fd BBCboss….(Släkt med Rainer Maria Rilke??) Hände 12 sept 1978. Udt kom ffg till London maj 1978…. 😉
#37 Johan.
Javisst, nu ser jag att Po är representerat med tre isotoper i sönderfallskedjan 218-214-210.
I alla fall en förhållandevis ”kort” halveringstid i motsats till dess ”ursprung” Uran.
Som ”mördare” får man inte ”släpa fötterna efter sig”.
Som sagt; kort halveringstid=intensiv strålning.
Tack för svar.
42 SL
Waterloo Bridge….
Under ett webinar från Fermi ee (Estland)
presenterades en metod att med modern djupborrningsteknik komma ned till ca 3000 m djup och där slutförvara exempelvis kärnbränsle.
Man ersätter 50 mm koppar med 2 km granit.
Chris P hävdade att metoden kostar ca 30% av andra förslag.
Innovation in spent fuel management [PDF]
Chris Parker, Deep Isolation
https://www.google.com/url?sa=t&source=web&rct=j&url=https://www.deepisolation.com/&ved=2ahUKEwi8vt3_mezuAhXJK3cKHYvqARgQFnoECAQQAQ&usg=AOvVaw1aRzOBKGKGq5Lt3f7EI7a6
#24 utan att kunna något om det så har jag känslan av att en anledning till den stora skillnaden är att man inte kräver speciellt hög säkerhet vid vindkraftsbyggen. Det har väl de senaste haverierna och byggmissarna demonstrerat. En annan del som säkert inte är med i kalkylen är kostnader för återställande av naturen när vidkraftverken skrotas. Det skulle vara mycket intressant om det gick att hitta en realistisk jämförelse på kostnader, en livscykel analys som tar med alla kostnader.
När det gäller vårat ”stora överskott” och export av el tycker jag det verkar som att vi exporterar el när den är billig och importerar när det är dyrt. Så speciellt ekonomiskt verkar det inte vara, det måste väl motiveras med koldioxiden kan jag tro.
I och med vindkraften och den prioritet den har (den får leverera så mycket som går) så kommer andra energikällor ha svårt att bli lönsamma. Och det behövs andra som täcker upp vid vindstilla. Men ingen privat aktör kommer bygga kärnkraft under såna förutsättningar. Kärnkraft är enda alternativet om man inte vill ha naturgas. Vätgas är inte realistiskt på länge speciellt inte om den ska tillverkas med intermittent vindkraft. MPs enda lösning är mer vindkraft till havs där det blåser dubbla tiden enligt Bolund i Agenda. Men vindstilla ibland vet alla som seglat. Om industrin inte tror på det hela så flyttar de som kan. Det här kan bli en riktigt het potatis för politikerna.
Det sjuka med vindkraften är ju att de har rätt att leverera när det är gott om vind-el, och inget krav att leverera när det är ont om vind-el.
Det är nog många företag som skulle vilja ha precis den situationen. Om produktionen går bra så måste konsumenterna handla. Om produktionen går dåligt så har konsumenten inga rättigheter.
Det måste vara en mardröm att försöka konkurrera med en sån producent.
#46 Katarina
Sverige exporterar vindkraft när elpriset är lågt och importerar kolkraft när priset är högt. Så är det med den miljövänliga vindkraften.
Radioaktivitetens överdrivna risker är grunden till decenniers vilja att lägga ner kärnkraft. I själva verket så är låga doser ofarliga och till viss utsträckning hälsofrämjande.
Förväntad livslängd längre för överlevare efter Hiroshima: https://genesenvironment.biomedcentral.com/articles/10.1186/s41021-018-0114-3
LNT (LinearNoTreshold), falsk forskning om att alla strålningsnivåer ger ökat antal cancerfall: https://youtu.be/MCtVH4k6lNk (mycket bra video och länkar enligt mitt tycke)
47# Det var Ygeman i SVTs ”30 minuter” som ville ha mer vindkraft till havs där det blåser dubbla tiden.
Elproduktionens klimatpåverkan.
Enligt Vattenfalls analys 2018 med titeln Life Cycle Assessment. Visar det sig att kärnkraften är det energislag som har lägst( 6 gram per producerad kwh ) utsläpp av koldioxid. Avser svenska förhållanden. Det framgår av deras egen miljödeklaration som är granskad av tredje part. Vindkraften släpper ut 18 gram koldioxid, men brunkolet är värst 1 087 gram koldioxid per kwh.
Hur mycket brunkol har vi köpt in samt varför framhålls inte i debatten de låga utsläppen av koldioxid för kärnkraften??
Tack Johan Montelius! Du utdelade en lite oväntad ”vänsterkrok” 😉 som, i en upplyst värld, resulterat i knockout-seger mot rådande etablissemang! Fast, det är klart, nämnda etablissemang ställer ju aldrig upp i någon duell eller debatt… Så, det blir väl, som bäst, ytterligare ett slag i luften… Men vi noterade det!
Tycker att Ulf i #20 träffande ett annat (spik)huvud med kommentaren: ”Problemet är att Löfven förhandlar bort allt med MP. Det gäller såväl energi, som migration, invandring, trafiklösningar och allt möjligt.”
När ska andra politiker, vanligt folk och vettiga journalister söka behandling mot kärnkraftsfobin?
Kristerssons parti gick med på energiuppgörelsen 2016. Han tillträdde 2017 men hans parti var med på den och han protesterade inte. Nu funderar han vad f-n var jag och mitt parti gått med på? Alla kollar på Sverige nu som när det gällde Covid och förväntar sig att en industriepok ska gå i graven. Vilket underligt land. Inte som Bolund och Ygeman påstår att de gör det av beundran. Förundran kanske.
Finländska forskare till Biden och EU: “Träbränsle kan vara värre än fossilt”
”Striden kring skogsbränsle trappas upp. 500 internationella forskare uppmanar EU och USA att inte ”bränna träd” i stället för fossila bränslen.”
https://www.vasabladet.fi/Artikel/Visa/443518
Mvh,
Claes-Erik Simonsbacka #55
Tack för den!
Till slut blir det kanske popcorn i TV-soffan för oss som hävdar att biobränslen också släpper ut CO2 och att det behövs andra lösningar om CO2 är problemet.
😀
Vi kommer bota cancer inom en snar framtid.
Ja, det sa man på 70-talet också, men idag kan vi göra så mycket mer, så som läsa och skriva DNA, och tillverka nanorobotar. Lägg därtill artificiell intelligens som blir allt bättre för varje år.
Se tillbaka ett sekel och se vilken medicinsk utveckling vi har haft. 1920 hade vi inte ens penicillin. Folk dog av bakterieangrepp. Även om man inte tror på ett genombrott, så kan man ju bara extrapolera nuvarande trend med ökad överlevnad för att inse att cancer inte kommer vara ett problem om vi talar hundra år in i framtiden.